Avis: klumme, baggrund, rapport og referat

Klumme

En klumme er tit en humoristisk læsebrev eller en kommentar i en avis.

En klumme er en fast, tilbagevendende, gerne humoristisk, kommentar i en avis, oftest skrevet af den samme journalist eller forfatter – benævnt en klummeskribent.En klumme var oprindeligt en betegnelse for en side eller en spalte i en trykt bog eller avis - jf. latin (sprog): columna (søjle). Den er opstilt efter avisens layout.En af de mere kendte, fiktive klummeskribenter er Carrie Bradshaw (spillet af Sarah Jessica Parker), der i tv-serien Sex & the City har en klumme i den fiktive avis, The New York Star om emnet Sex & the City. Kilde: Wikiopedia

Baggrund:

Baggrundshistorien skal forklare læserne på en måde, så de kan forstå nyheden og tage stilling til den. Det vigtige er at forklare den sammenhæng, nyheden ind går i, dens årsager og dens konsekvenser.

En baggrundshistorie er ikke en nyhed i sig selv, men har altid sit udgangspunkt i døgnets nyhedsdækning. Baggrunden skal give læseren de oplysninger, som er nødvendige.

Journalistens egen mening er her fuldstændig uvedkommende og skal holdes langt væk fra historien.

Baggrundshistorien tager altid afsæt i det konkrete og det aktuelle. For at vække læserens interesse begynder baggrundshistorien ofte med et konkret eksempel, som viser problemstillingen.

Baggrundshistorien bygger på interviews med forskellige eksperter og på skriftligt materiale om emnet. Den forklarer generelle problemer eller historiske, økonomiske eller politiske forhold. Ofte bringer aviserne en baggrundshistorie og en nyhedshistorie om samme emne ved siden af hinanden på siden. Inspiration: avisnet.dk

 Rapport: 

=Repport=

Journalister, som skriver en reportage, har som regel selv været ude på det sted, hvor begivenheden sker. Journalisten afgør, hvad historien går ud på.

I den gode reportage gør journalisten sig umage med at give læserne en fornemmelse af, at de selv er til stede på åstedet. Begivenheden og dens omgivelser er detaljeret beskrevet.

Reportageelementer er derfor gode også at bruge i andre sammenhænge, fx i nyhedshistorien. Dermed sætter det billeder i gang i hovedet på læserne, der får lyst til at læse videre i historien

Genren bruges ofte til kritisk at belyse problemer af væsentlig interesse for læserne eller til at afsløre ulovlige forhold eller forhold, der kan angribes rent moralsk.

Undersøgende journalistik, som afslører forhold, får ofte karakter af at være en kampagne. I de tilfælde kan den omfatte mange artikler af forskellig art, fx interviews og referater. En kampagne har ikke kun til formål at informere læserne, men skal også påvirke fx politikere. Inspiration: Avisnet.dk Referat Referatet fortæller om noget, der allerede har fundet sted.

Journalisten skal med referatet fortælle om en sag så detaljeret som muligt. Hans opgave er at få alle oplysninger korrekt med og referere dem til læserne.

I teorien betyder det, at journalisten blot holder mikrofonen og refererer først den ene kilde og så den anden.

Men i praksis bliver referatet stort set ikke længere brugt af avisens journalister. Det er kedeligt at læse, og derfor vinkler journalisten det objektive referat, så den mest væsentlige side af sagen bliver fremlagt først og med størst tydelighed.

Således vil referater oftest blive skrevet som en nyhedshistorie, en reportage, eller oftere en blanding af begge, så journalistens egen oplevelser på stedet bliver en del af det refererede.

Derfor eksperimenterer mange journalister med genrerne og blandinger af genrer. Og de låner fortælleformer fra de skønlitterære genrer, fx metaforer, in medias res, sceniske fremstillinger, ledefigurer, synsvinkelskift, brudt kronologi, skiftende fortælletempo.

Journalisten digter naturligvis ikke ligesom de skønlitterære forfattere. Alt, hvad journalisten skriver,skal være sket i virkelighedens verden. Inspiration: avisnet.dk

Pindis!!